|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2024-07-24 09:00:00 CEST 2024-07-24 09:00:02 CEST REGULATED INFORMATION OP Mortgage Bank - PuolivuosikatsausOP-Asuntoluottopankki Oyj:n puolivuosikatsaus 1.1.-30.6.2024OP-Asuntoluottopankki Oyj OP-Asuntoluottopankki Oyj:n puolivuosikatsaus 1.1.–30.6.2024 OP-Asuntoluottopankki Oyj (OPA) on osa OP Ryhmää, ja sen rooli on yhdessä OP Yrityspankki Oyj:n kanssa vastata OP Ryhmän varainhankinnasta raha- ja pääomamarkkinoilta. OPA vastaa ryhmän vakuudellisesta varainhankinnasta laskemalla liikkeeseen katettuja joukkovelkakirjalainoja. Taloudellinen asema OPAn väliluotot ja luottokanta olivat kesäkuun lopussa 16 758 miljoonaa euroa (16 988)*. Kesäkuun lopussa OPAn liikkeeseenlaskemat joukkovelkakirjalainat olivat yhteensä 14 915 miljoonaa euroa (14 915). OPAn 8.7.2022 jälkeen liikkeeseenlaskemat joukkovelkakirjalainat kuuluvat lain kiinnitysluottopankeista ja katetuista joukkolainoista (151/2022) alle perustettuun Euro Medium Term Covered Bond (Premium) -ohjelmaan (EMTCB). Vakuudet lisätään EMTCB-ohjelman katepooliin osuuspankkien taseista väliluottoprosessin mukaisesti uuden joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlaskupäivänä. Tammikuussa OPA laski liikkeeseen katetun joukkovelkakirjalainan kansainvälisille pääomamarkkinoille. Kiinteäkorkoinen 1 miljardin euron suuruinen kiinteistövakuudellinen joukkovelkakirjalaina on seitsemän vuoden ja kuuden kuukauden mittainen ja se välitettiin kokonaisuudessaan väliluottoina 63 osuuspankille. Liikkeeseenlaskujen ehdot löytyvät op.fi-sivuston velkasijoittajaosiosta: www.op.fi/op-ryhma/velkasijoittajat/issuers/op-mortgage-bank/emtcb-debt-programme-documentation. Kesäkuun lopussa OPAn väliluottoja oli 100 osuuspankilla yhteensä 14 800 miljoonalla eurolla (14 800). Saamisten arvonalentumiset OPAn oman taseen luotoista olivat 0,1 miljoonaa euroa (0,0). Tappiota koskeva vähennyserä oli 2,5 miljoonaa euroa (2,6). Liikevoitto oli 4,4 miljoonaa euroa (6,1). Yhtiön taloudellinen asema säilyi katsauskaudella vakaana. * Suluissa on vertailuluku vuodelta 2023. Tuloslaskelma- ja muiden kertymätyyppisten lukujen osalta vertailuna on tammi–kesäkuun 2023 luku. Tase- ja muiden poikkileikkaustyyppisten lukujen osalta vertailuna on edellisen tilinpäätöksen (31.12.2023) luku. Yleiseen liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjalainojen vakuudet Lain kiinnitysluottopankeista ja katetuista joukkolainoista (151/2022) alla 11.10.2022 perustetun 25 miljardin EMTCB-ohjelman liikkeeseen laskettujen katettujen joukkovelkakirjalainojen, yhteensä 5 250 miljoonaa euroa, vakuutena olevia luottoja oli kesäkuun 2024 lopussa 5 782 miljoonaa euroa. Lain kiinnitysluottopankkitoiminnasta (688/2010) alla 12.11.2010 perustetun 20 miljardin Euro Medium Term Covered Note -ohjelman liikkeeseen laskettujen katettujen joukkovelkakirjalainojen, yhteensä 9 665 miljoonaa euroa, vakuutena olevia luottoja oli kesäkuun 2024 lopussa 12 013 miljoonaa euroa. Vakavaraisuus OPAn ydinvakavaraisuus (CET1) oli kesäkuun lopussa 46,0 prosenttia (41,8). Suhdelukua paransi OPAn taseessa olevien asuntoluottojen määrän lasku ja siitä seurannut luottoriskin pääomavaateen lasku. Ydinpääoman minimivaade on 4,5 prosenttia ja kiinteä lisäpääomavaatimus on 2,5 prosenttia. Kokonaisvakavaraisuuden minimivaade on 8 prosenttia ja kiinteällä lisäpääomavaatimuksella lisättynä 10,5 prosenttia. OPA kattaa pääomavaateet kokonaisuudessaan ydinpääomalla (CET1), joten käytännössä ydinpääoman (CET1) vaatimus on 10,5 prosenttia. Tilikauden tuloksesta on vähennetty arvioitu voitonjako. Luottoriskin vakavaraisuusvaatimus lasketaan käyttämällä luottoriskin standardimenetelmää. Myös operatiivisten riskien pääomavaatimus lasketaan standardimenetelmällä. OPA kuuluu OP Ryhmään, jonka osana OPA on EKP:n valvonnassa. OP Ryhmä esittää vakavaraisuutta koskevat tiedot tilinpäätöstiedotteissa sekä osa- ja puolivuosikatsauksissa yhteenliittymälain mukaan. OP Ryhmä myös julkistaa niin sanotut Pilari III:n mukaiset vakavaraisuustiedot.
* Muuten kattamattomat riskit. Kriisinratkaisusta annetun lain mukaiset velat Luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua koskevan sääntelyn mukaan kriisinratkaisuviranomaisella on oikeus puuttua pankin liikkeeseen laskemien sijoitustuotteiden ehtoihin sijoittajan asemaan vaikuttavalla tavalla. OP Ryhmän kriisinratkaisuviranomainen on Brysselissä toimiva EU:n kriisinratkaisuneuvosto (Single Resolution Board, SRB). SRB on vahvistanut OP Ryhmän kriisinratkaisustrategian, jossa kriisinratkaisutoimet kohdistettaisiin OP-yhteenliittymään ja kriisinratkaisutilanteessa muodostettavaan uuteen OP Yrityspankkiin. Kriisinratkaisustrategian mukaan OPA jatkaa toimintaansa uuden OP Yrityspankin tytäryhtiönä. SRB on asettanut OPAlle omien varojen ja alentamiskelpoisten velkojen MREL-vaateen (Minimum Requirement for own funds and Eligible Liabilities, MREL). Toukokuusta 2024 alkaen MREL-vaade on 16 prosenttia kokonaisriskin määrästä ja 18,5 prosenttia kokonaisriskin määrästä sisältäen lisäpääomavaatimuksen ja 6 prosenttia vähimmäisomavaraisuusasteen vastuiden määrästä. Vaade tuli voimaan 15.5.2024 alkaen. Vaateeseen sisältyy 2,5 prosenttia lisäpääomavaatimusta (CBR, Combined Buffer Requirement). OPAn puskuri MREL-vaateeseen oli 215 miljoonaa euroa, puskuri koostuu pelkästään omista varoista. OPA ylittää MREL-vaatimuksen selvästi. OPAn MREL-suhdeluku oli 46 prosenttia kokonaisriskin määrästä. Yhteenliittymän keskinäinen vastuu Talletuspankkien yhteenliittymästä annetun lain mukaan yhteenliittymä muodostuu yhteenliittymän keskusyhteisöstä (OP Osuuskunta), keskusyhteisön jäsenluottolaitoksista ja niiden konsolidointiryhmiin kuuluvista yrityksistä sekä sellaisista luottolaitoksista, rahoituslaitoksista ja palveluyrityksistä, joiden äänivallasta edellä mainitut yhdessä omistavat yli puolet. Yhteenliittymää valvotaan konsolidoidusti. OP Osuuskunnan jäsenluottolaitoksia olivat 30.6.2024 yhteensä 101 osuuspankkia sekä OP Yrityspankki Oyj, OP-Asuntoluottopankki Oyj ja OP Vähittäisasiakkaat Oyj. Keskusyhteisö on velvollinen antamaan jäsenluottolaitoksilleen ohjeita niiden sisäisestä valvonnasta sekä riskienhallinnasta, niiden toiminnasta maksuvalmiuden ja vakavaraisuuden turvaamiseksi sekä yhtenäisten tilinpäätösperiaatteiden noudattamisesta yhteenliittymän yhdistellyn tilinpäätöksen laatimisessa. Keskusyhteisö on velvollinen suorittamaan yhteenliittymälaissa tarkoitettuna tukitoimena jäsenluottolaitokselle määrän, joka on tarpeen jäsenluottolaitoksen selvitystilan estämiseksi. Lisäksi keskusyhteisö vastaa jäsenluottolaitoksen niistä veloista, joita ei saada suoritetuksi jäsenluottolaitoksen varoista. Jäsenpankki on velvollinen suorittamaan keskusyhteisölle osuutensa määrästä, jonka keskusyhteisö on suorittanut joko toiselle jäsenpankille tukitoimena taikka toisen jäsenpankin velkojalle maksuna erääntyneestä velasta, johon velkoja ei ole saanut suoritusta jäsenpankilta. Jäsenpankilla on lisäksi keskusyhteisön maksukyvyttömyystilanteessa osuuskuntalaissa tarkoitettu rajaton lisämaksuvelvollisuus keskusyhteisön veloista. Jäsenpankin vastuu määrästä, jonka keskusyhteisö on jonkin jäsenpankin puolesta tämän velkojalle suorittanut, jakautuu jäsenpankkien kesken niiden viimeksi vahvistettujen taseiden loppusumman mukaisessa suhteessa. OP Ryhmän vakuutusyhtiöt eivät kuulu keskinäisen vastuun piiriin. Ennen 8.7.2022 liikkeeseenlaskettujen katettujen joukkolainojen velkojilla on tuolloin voimassa olleen kiinnitysluottopankkitoiminnasta annetun lain (688/2010) 25 §:n mukaisesti oikeus saada OPAn selvitystilan tai konkurssin estämättä maksusuoritus koko joukkolainan laina-ajalta sitä koskevien sopimusehtojen mukaisesti joukkovelkakirjalainan vakuudeksi merkityistä varoista ennen muita saatavia. Sama ja yhtäläinen etuoikeus soveltuu myös joukkolainarekisteriin merkittyihin johdannaissopimuksiin ja kiinnitysluottopankkitoiminnasta annetun lain 26 §:n 4 momentissa tarkoitettuihin maksukyvyn turvaaviin luottoihin. Ennen 8.7.2022 liikkeeseenlaskettujen katettujen joukkolainojen vakuuksien kokonaismäärään sisältyvän kiinteistövakuudellisen luoton osalta katettujen joukkolainojen haltijoiden maksuetuoikeus rajoittuu luoton osuuteen, joka vastaa asuntoluottojen osalta 70 prosenttia luoton vakuutena olevien osakkeiden tai kiinteistön joukkolainarekisteriin merkitystä arvosta liikkeeseenlaskijan selvitystilaan tai konkurssiin asettamishetkellä. 8.7.2022 jälkeen liikkeeseenlaskettujen joukkolainojen sekä niihin liittyvien hallinnointi- ja selvityskulujen velkojilla on 8.7.2022 voimaan tulleen kiinnitysluottopankeista ja katetuista joukkolainoista annetun lain (151/2022) 20 §:n mukainen oikeus saada suoritus katepooliin sisältyvistä vakuuksista ennen OPAn tai väliluoton velallisena olevan osuuspankin muita velkojia. Sama etuoikeus on katettuihin joukkolainoihin liittyvien johdannaissopimusten sekä niihin liittyvien hallinnointi- ja selvityskulujen velkojilla. Tämän etuoikeuden piiriin kuuluvat myös vakuuksille kertyvä korko, tuotto sekä niiden sijaan tullut omaisuus. Katepoolin maksuvalmiusluottoon liittyvästä velkojan etuoikeudesta on säädetty katetuista joukkolainoista annetun lain 44 §:n 3 momentissa, jonka mukaan maksuvalmiusluoton velkojalla on oikeus saada maksu katepooliin sisältyvistä varoista sellaisten saatavien jälkeen, jotka perustuvat katepooliin sisältyvien vakuuksien kattamien katettujen joukkolainojen pääomiin ja korkoihin, katettuihin joukkolainoihin liittyviin johdannaissopimuksiin perustuviin velvoitteisiin tai näihin liittyviin hallinnointi- ja selvityskuluihin. Vastuullisuus Vastuullisuus on kiinteä osa OP Ryhmän liiketoimintaa ja strategiaa ja vastuullinen liiketoiminta on yksi OP Ryhmän strategisista painopisteistä. Vastuullisuusohjelma ja sen linjaukset toteuttavat OP Ryhmän strategiaa ja ohjaavat sen vastuullisuustyötä. OP Ryhmän vastuullisuusohjelma rakentuu kolmen teeman ympärille: ilmasto ja ympäristö, ihmiset ja yhteisöt sekä hyvä hallintotapa. OP Ryhmän vastuullisuutta ohjaavat useat linjaukset ja periaatteet. OP Ryhmä on sitoutunut noudattamaan lakien ja määräysten lisäksi myös kansainvälisiä, toimintaamme ohjaavia sitoumuksia. OP Ryhmä on sitoutunut noudattamaan YK:n Global Compact -aloitteen kymmentä periaatetta ihmisoikeuksista, työelämän oikeuksista, ympäristöperiaatteista ja korruption torjunnasta. OP Ryhmä on sitoutunut noudattamaan YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteita ja allekirjoittanut perustajajäsenenä YK:n ympäristöohjelman Finance Initiativen (UNEP FI) vastuullisen pankkitoiminnan periaatteet. OP Ryhmä raportoi vastuullisuudestaan raportointivuodesta 2024 alkaen kestävyysraportointidirektiivin (CSRD) alaisten eurooppalaisten kestävyysraportointistandardien (ESRS) mukaisesti. OP Ryhmä on laatinut luonnon monimuotoisuustiekartan, joka sisältää toimenpiteet, joilla edistetään luonnon monimuotoisuutta OP Ryhmässä. Tavoitteena on luontopositiivisen kädenjäljen kasvattaminen vuoteen 2030 mennessä. Luontopositiivisuus tarkoittaa, että OP Ryhmän toiminnalla on enemmän myönteisiä kuin kielteisiä vaikutuksia luontoon. OP Ryhmä on laatinut myös ihmisoikeussitoumuksen ja ihmisoikeuspolitiikan. OP Ryhmä kunnioittaa kaikkia tunnustettuja ihmisoikeuksia, ja ihmisoikeussitoumus sisältää ne vaatimukset ja odotukset, joita OP Ryhmä on asettanut itselleen sekä arvoketjujensa toimijoille. OP Ryhmä on sitoutunut korjaaviin toimenpiteisiin, mikäli se aiheuttaa haitallisia ihmisoikeusvaikutuksia. Maaliskuussa 2024 OPA julkaisi Green Covered Bond -raportin vuoden 2021 maaliskuussa sekä vuoden 2022 huhtikuussa liikkeeseen laskettujen Suomen ensimmäisten vihreiden katettujen joukkovelkakirjalainojen allokaatiosta ja vaikuttavuudesta. Joukkovelkakirjalainojen varat on kohdistettu OPAn Green Covered Bond -viitekehyksen mukaisesti asuntoluottoihin, joiden vakuuksina on energiatehokkaita asuinrakennuksia. Vuonna 2023 vihreille katetuille joukkovelkakirjalainoille kohdistetut ympäristövaikutukset olivat 59 000 megawattituntia vältettyä energiankäyttöä vuodessa ja 8 800 tonnia vältettyjä CO2-ekvivalenttipäästöjä vuodessa. Kesäkuussa OP Ryhmä julkaisi päivitetyt vastuullisen tekoälyn käytön periaatteet, joilla varmistetaan, että tekoälyä käytetään eettisesti koko ryhmässä. Henkilöstö OPAn palveluksessa oli katsauskauden lopussa seitsemän henkilöä. OPA on digitalisoinut toimintaansa ja ostaa kaikki keskeiset tukipalvelut OP Osuuskunnalta ja sen tytäryhtiöiltä, mikä vähentää OPAn oman henkilöstön tarvetta. Hallinto Hallituksen kokoonpano on seuraava:
OPAn toimitusjohtajana toimii Sanna Eriksson ja toimitusjohtajan sijaisena OPAn Senior Covered Bonds Manager Tuomas Ruotsalainen. Riskiprofiili OPAlla on vahva vakavaraisuus, pääomapuskurit ja riskinkantokyky. OPAn pääomat ovat riittävät turvaamaan toiminnan jatkuvuuden. OPAn merkittävimmät riskit liittyvät vakuuksien laatuun ja taseen rakenteellisiin likviditeetti- ja korkoriskeihin, joille on asetettu rajoitteet pankkitoiminnan riskipolitiikassa. OPAn keskeiset luottoriskimittarit osoittavat luottoriskitilanteen olevan vakaa. OPA on suojannut korkoriskiään koronvaihtosopimuksilla. Koronvaihtosopimuksilla on vaihdettu asuntoluottojen ja väliluottojen korot ja liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjalainojen korot samaan korkoperustaan. Kaikki johdannaissopimukset on solmittu suojaustarkoituksessa, niihin sovelletaan käyvän arvon suojauslaskentaa ja niiden vastapuolena on OP Yrityspankki Oyj. OPAn korkoriskiasema on hallittu, ja se on ollut asetetun limiitin puitteissa. OP Ryhmän maksuvalmiuden hoito on keskitetty OP Yrityspankkiin, ja tästä syystä myös OPA voi hyödyntää OP Ryhmän maksuvalmiusreservejä. OP Ryhmän maksuvalmiuden tunnusluku (LCR) oli katsauskauden lopussa 193 prosenttia ja pysyvän rahoituksen tunnusluku (NSFR) oli 130 prosenttia. OPAn kassavirtoja seurataan päivittäin maksuvalmiuden varmistamiseksi ja rakenteellista rahoitusriskiasemaa seurataan säännöllisesti osana yhtiön vakavaraisuuden hallintaprosessia. Ylivakuuksien määrä katepooleissa 1 ja 2 ylitti selvästi kiinnitysluottopankkilain edellyttämän vähimmäismäärän. OPAn riskiasemaa tarkasteltaessa tulee ottaa huomioon koko OP Ryhmän riskiasema, joka perustuu kaikkien jäsenluottolaitosten keskinäiseen vastuuseen. Jäsenluottolaitokset vastaavat yhteisvastuullisesti toistensa veloista ja kaikkien jäsenpankkien tulee osallistua yhteenliittymälain mukaisiin tukitoimiin toistensa vakavaraisuuden tukemiseksi. OP Ryhmä analysoi toimintaympäristöä osana jatkuvaa riskienarviointiaan ja strategiaprosessiaan. OP Ryhmän strategiaan vaikuttavat megatrendit ja maailmankuvat edustavat ryhmän ja sen asiakkaiden arkeen, olosuhteisiin ja tulevaisuuteen vaikuttavia muutosvoimia. Tällä hetkellä toimintaympäristöä muovaavia tekijöitä ovat muun muassa ilmasto, luontokato, tieteelliset ja teknologiset innovaatiot, polarisaatio ja demografia sekä geopolitiikka. Ulkoisen toimintaympäristön tekijöitä tarkastellaan huolellisesti, jotta ymmärretään niiden vaikutukset asiakkaiden tulevaan menestykseen. Neuvonnalla ja liiketoimintapäätöksillä OP Ryhmä edistää omistaja-asiakkaidensa ja toimintaympäristönsä kestävää taloudellista menestystä, turvallisuutta ja hyvinvointia sekä hallitsee riskiprofiiliaan pidemmällä aikavälillä. Asiakkaiden neuvonta, palvelujen mitoitus, sopimusten elinkaaren aikainen käsittely, päätöksenteko, johtaminen ja raportointi perustuvat oikeaan ja kattavaan tietoon. Loppuvuoden näkymät Suomen talous kehittyi heikosti alkuvuonna. BKT supistui edellisestä vuodesta ja työttömyys nousi. Luottamus talouteen on kuitenkin kohentunut kevään jälkeen. Hidastuvan inflaation ja laskevien korkojen myötä taloudella on edellytykset alkaa elpyä. Talouden näkymien riskit ovat yhä tavanomaista suuremmat. Geopoliittisten kriisien laajeneminen voi äkillisesti vaikuttaa sijoitusmarkkinoihin ja taloudelliseen toimintaympäristöön. OPAn vakavaraisuuden arvioidaan pysyvän vahvana, riskiaseman vakaana ja luottosalkun laadun hyvänä. Tämä mahdollistaa uusien kiinteistövakuudellisten joukkovelkakirjalainojen liikkeeseen laskun vuonna 2024. Vuoden 2024 katsausten julkaisupäivät
Helsingissä 24.7.2024 OP-Asuntoluottopankki Oyj Lisätiedot: JAKELU Liite ![]() |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|